VÄLJAVÕTTED: Kui palju ja mida ostsid eelmisel aastal asutuse krediitkaartidega PPA ja päästeameti juhtivtöötajad?
![Ida prefekt Vallo Koppel, Põhja prefekt Kristian Jaani ja päästeameti peadirektor Kuno Tammearu](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/5c755cb0-b911-11eb-a9b2-35a769963be8.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=1&cw=0.9995&cx=0.0005&cy=0&r=16:9)
Päästeametis on kokku viis kaardiomanikku: juhtkonna liikmetest Kuno Tammearu, Alo Tammsalu ja Tauno Suurkivi, kelle krediitkaardi kuulimiit on 3200 eurot. Kolmest juhist kasutas eelmisel aastal krediitkaarti vaid peadirektor Kuno Tammearu. Lisaks on aga krediitkaart välissuhetega tegelevatel ametnikel Jevgeni Jutkevitšil ja Kristiina Vilul. Mõlema kaardi limiit on 650 eurot kuus.
Enamik päästeameti 5142-eurosest summast tuli peadirektor Kuno Tammearu krediitkaardilt, kes tegi eelmisel aastal krediitkaardiga makseid 3710 euro eest. "Nagu väljavõtetest näha, moodustab peadirektori krediitkaardilt kõige suurema summa Nepaali välismissioonile minek, kus meeskonnale tuli sularaha kaasa anda," rääkis Delfile päästeameti pressiesindaja Evelin Uibokand.
Uibokand selgitas, et katastroofipiirkondades ei ole enamasti võimalik maksekaartidega tasuda, mistõttu anti Nepaali suundunud päästemeeskonnale kaasa 3000 euro jagu sularaha. "Hiljem, kui Nepaali missioon katkes, maksti vastavalt eeskirjadele saadud summa arvele tagasi," sõnas Uibokand. Silma torkab ka hulk Facebooki arveid. Need on Uibokandi sõnul makstud Facebookis läbiviidavate päästeameti ennetusalaste kampaaniate eest, et tõsta Eesti inimeste teadlikkust tule- ja veeohutusest. "Facebookis ei saa arvega tasuda ja seetõttu on makstud krediitkaardiga," lausus Uibokand. Ülejäänud päästeameti krediitkaartide kuluread on seotud välislähetustega.
Päästeametis on korraldatud krediitkaardi kasutus vastavalt sisekorra eeskirjale ja maksekaardi väljastamise korrale. "Krediitkaarti võib kasutada vaid teenistusülesannete täitmiseks vajalike tehingute tegemiseks ning peamiselt kasutatakse kaarti välislähetustel," sõnas Uibokand. Päästeameti sisekontrolli nõunik Juhan Raudsepp lisas, et isiklike ostude tegemine maksekaardiga on keelatud ja reeglites on ka kirjas, et summa hilisem tagastamine ei õigusta kaardiga tehtavaid mittesihipäraseid kulutusi. "Korra täitmise üle teostab pidevat järelevalvet päästeameti rahandusosakond ja pistelist kontrolli päästeameti sisekontrolli nõunik. Kontrollide käigus kõrvalekaldeid korrast kinnipidamise osas ilmnenud ei ole," kinnitas Raudsepp.
Politsei- ja piirivalveameti asetäitjatest ja prefektidest on 2014. ja 2015. aastal asutuse krediitkaarti kasutanud neli: peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal Priit Pärkna, Lõuna prefekt Tarmo Kohv, Ida prefekt Vallo Koppel ja Põhja prefekt Kristian Jaani. Kui asutuse krediitkaarti kasutanud päästeameti töötajad tunduvad kaartidega väga viksilt ümber käinud olevat, siis politsei- ja piirivalveameti krediitkaardiomanike väljavõtted on veidi huvitavamad.
Kõige rohkem on kaarti kasutanud Lõuna prefekt Tarmo Kohv, kes 2014. aastal maksis asutuse krediitkaardiga ligi 2200 euro ja 2015. aastal 1500 euro ulatuses – peamiselt lähetustel majutuse ja ka koostööpartneritega kohtudes toitlustuse eest tasumiseks. Kuigi tema summad on kõige suuremad, midagi eriskummalist ostudes silma ei torka.
Põhja prefekt Kristian Jaani kasutas 2014. aastal asutuse krediitkaarti enam kui 1100 euro ja 2015. aastal 890 euro ulatuses. Jaani on lisaks toitlustusele ja majutusele krediitkaarti kasutanud ka parkimiseks ja IT-tarvikute, nagu iPadi ümbris, juhe ja adapter, soetamiseks. Kahe aasta kõige huvitavama ostu tegi Jaani 2014. aasta novembris, kui ostis kingituseks 239-eurose Picardi portfelli. Picard on Saksamaa firma, kes valmistab nahast kotte ja kohvreid. Kellele Jaani sellise kingituse tegi, krediitkaardi väljavõtte selgitusest välja lugeda ei saa.
Ida prefekt Vallo Koppel on asutuse krediitkaarti kasutanud natuke omamoodi. 2014. aastal maksis Koppel krediitkaardiga ligi 1400 euro ja 2015. aastal ligi 580 euro eest. Kuigi ka tema kulutuste seas on enamik majutuse ja toitlustusega seotud makseid, siis on ka eripärasid.
Peamine erinevus teistest prefektidest on see, et Koppel on viinud läbi värbamis- ja arenguvestlusi erinevates söögikohtades ja seal krediitkaardiga maksnud. Näiteks 2014. aasta oktoobris tasus ta 38-eurose arve, mis tekkis Narva-Jõesuu restoranis Kuurort arenguvestlust läbi viies. Kokku oli 2014. aastal selliseid arenguvestlusi kolm ja neile kulus umbes sada eurot, lisaks kaks värbamisvestlust, kus aga viieeurost arvet arvestades piirduti ilmselt vaid kohviga. 2015. aasta detsembris pidas Koppel söögikohas ühe aastavestluse ja tasus 38,6-eurose arve.
Peadirektori asetäitja teabehalduse ja menetluse alal Priit Pärkna kasutas krediitkaarti eelmisel aastal 280 euro ulatuses ja soetas kaarti kasutades peamiselt välislähetustel olles ühistranspordipileteid ja korra tasus ka toitlustusarve, kuid sellega tema krediitkaardikasutus piirdus.